![Išplėstinė paieška Išplėstinė paieška](/SIPIS/portal/new_portal/images/arrow_down.png)
Pirmas tarp lygių: paroda ir diskusija apie Seimo Pirmininko pareigybę
2024 m. gegužės 17 d. pranešimas žiniasklaidai
Gegužės 20 d., pirmadienį, 11.30 val. Seimo Vitražo galerijoje (I rūmai) vyks parodos „PIRMAS TARP LYGIŲ: Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkai“ pristatymas. Paroda tęsia gegužės 15-ajai – Steigiamojo Seimo susirinkimo ir Respublikos dienai skirtų pasakojimų ciklą. Šį kartą parodos tema – Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko institucija. Parodos tikslas – supažindinti visuomenę su šia svarbia Lietuvos politinės sistemos pareigybe, atskleisti jos funkcijas ir raidą.
Renginyje žodį tars Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras, buvęs Seimo Pirmininkas Česlovas Juršėnas.
Po parodos pristatymo, 12 val. Seimo Konstitucijos salėje (I rūmai) vyks apskritojo stalo diskusija „PRIMUS INTER PARES: Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko vaidmens raida“. Sveikinimo žodį tars Seimo Pirmininkė Viktorija Čmilytė-Nielsen. Diskusijos metu pranešimus skaitys:
doc. dr. Gintaras Šapoka (Mykolo Romerio universitetas) – „Seimo Pirmininko teisinis statusas prieškario Lietuvoje“;
dr. Vilma Akmenytė-Ruzgienė (Seimo kanceliarija) – „Laikinasis rūmų šeimininkas“: 1920–1940 metų Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkų kolektyvinio portreto bruožai“;
dr. Darius Butvilavičius – „Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Pirmininko teisinis statusas ir įgaliojimai pagal Laikinąjį Pagrindinį Įstatymą bei Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko teisinis statusas ir įgaliojimai pagal 1992 m. Konstituciją“;
dr. Alvidas Lukošaitis (Seimo kanceliarija) – „Seimo Pirmininkas – snaudžiantis ar nuobodžiaujantis Ejafjadlajokudlis?“.
Patirtimi ir įspūdžiais dalysis ankstesnių Seimo kadencijų (1990–2020 m.) Seimo Pirmininkai. Renginį moderuos istorikė, doc. dr. Dalia Bukelevičiūtė (Vilniaus universiteto Istorijos fakultetas).
Nuo 1920 m., kai susirinko pirmasis visuotiniuose ir demokratiniuose rinkimuose išrinktas Lietuvos parlamentas – Steigiamasis Seimas, Lietuvoje dirbo keturiolika Lietuvos Respublikos Seimo kadencijų – penkios iki Antrojo pasaulinio karo ir devynios po nepriklausomybės atkūrimo 1990-aisiais. Per šį laikotarpį Seimo Pirmininko pareigas ėjo aštuoniolika politikų, atstovavusių įvairioms politinėms pažiūroms. Savo statusu išsiskiria Steigiamojo Seimo (1920–1922) ir Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo (1990–1992) Pirmininkai – tuo metu ėję ir valstybės vadovo pareigas.
Seimo Pirmininkas yra vienos iš svarbiausių demokratijos institucijų – parlamento – lyderis. Jo vaidmuo yra išskirtinis ir glaudžiai susijęs su pačios parlamento institucijos svarba. Demokratinėse šalyse parlamentas atlieka esminį vaidmenį valstybės valdyme, atstovaudamas piliečių interesams ir dalyvaudamas politinių sprendimų priėmimo procese. Seimo Pirmininkui tenka išskirtinis statusas tiek parlamento viduje, tiek už jo ribų. Kadangi visi Seimo nariai yra lygūs, parlamente Seimo Pirmininkas laikomas primus inter pares (pirmu tarp lygių), o tai pabrėžiama įvairiais protokolo atributais. Be to, jis užima aukštą vietą valstybės pareigūnų hierarchijoje ir jam pavedama laikinai pakeisti valstybės vadovą, kai šis negali eiti pareigų. Seimo Pirmininko vaidmuo pranoksta siaurą „vadovavimo parlamento posėdžiams“ supratimą – apie visą tai ir bus kalbama apskritojo stalo diskusijoje ir apžvelgiama parodoje.
Maloniai kviečiame dalyvauti. Renginys bus transliuojamas Seimo „YouTube“ paskyroje „Atviras Seimas“.
Daugiau informacijos:
Seimo Parlamentarizmo istorinės atminties skyriaus patarėja
Vilma Akmenytė-Ruzgienė, tel. (0 5) 209 6144, el. p. [email protected]
Rūta Mensonaitė