Jaunimo ir sporto reikalų komisijai pristatyta darbo su neaktyviu jaunimu sistemos įgyvendinimas ir plėtra
2022 m. gegužės 26 d. pranešimas žiniasklaidai (daugiau naujienų)
Gegužės 25 d. posėdyje Seimo Jaunimo ir sporto reikalų komisija išklausė informaciją apie darbo su niekur nedirbančiais, nesimokančiais ir mokymuose nedalyvaujančiais jaunais žmonėmis (NEET) sistemos įgyvendinimą ir plėtrą.
Pagal posėdyje pateiktą Jaunimo reikalų agentūros informaciją, metinė neaktyvių jaunų (15– 29 m.) žmonių procentinė dalis Lietuvoje kasmet kinta. Pastaruosius dvejus metus NEET daugėja. Pavyzdžiui, 2019 m. ši dalis sudarė 10,9 proc., 2020 m. – 13 proc., 2021 m. – 12,3 proc. Pasak posėdyje dalyvavusios Jaunimo reikalų agentūros projekto „JUDAM“ metodininkės Justynos Žuromskajos, tam įtaką galėjo turėti pandemija ir jos sukeltos pasekmės.
Visos darbo su jaunimu formos (atviras darbas, mobilus darbas ir darbas su jaunimu gatvėje) nukreiptos į tai, kad NEET skaičius nedidėtų, t. y. į prevenciją. Kaip informavo J. Žuromskaja, tiesioginis darbui su NEET šiuo metu Lietuvoje vykdomas jaunimo praktinių įgūdžių ugdymas ir projektas „JUDAM“.
Jaunimo praktinių įgūdžių ugdymo priemonės tikslas – kompleksiškai teikti paslaugas, lavinant jauno žmogaus asmeninius ir socialinius įgūdžius, suteikiant žinių ir gebėjimų, leidžiančių integruotis į darbo rinką ir (ar) grįžti į švietimo sistemą.
Įgyvendinant šią priemonę, darbuotojas dirba pagal individualų veiklos planą, sudarytą atsižvelgiant į jauno žmogaus poreikius. Ne rečiau kaip vieną kartą per savaitę vykdomos konsultacijas, o jei darbuotojas paslaugos negali suteikti pats, turi inicijuoti specialisto ar panašių paslaugų teikimą.
Nuo kitų metų praktinių įgūdžių ugdymas pakeis nuo 2019 m. balandžio 1 d. vykdomą Europos socialinio fondo finansuojamą projektą „JUDAM“, kur ypatingas dėmesys skiriamas jaunuoliams iš sunkumus patiriančių šeimų, turintiems problemų su teisėsauga, grįžusiems iš įkalinimo įstaigų, turintiems priklausomybes ir pan. Šiuo metu projekte dalyvauja 1170 jaunų žmonių, kurių amžiaus vidurkis 22 m.
Vadovaujantis nepriklausomų Vilniaus universiteto mokslininkų 2021 m. liepos – lapkričio mėn. atlikto tyrimo duomenimis, 76 proc. „JUDAM“ projekto dalyvių pasiekė projekte numatytų socialinės integracijos rezultatų. Jaunuolio pokyčiui didelę įtaką turėjo darbuotojo kuriamas pagarba ir pasitikėjimu grįstas santykis. Veiksmingumui įtakos turėjo ne dalyvavimo projekte trukmė, o gautų (arba projekto suteiktų) paslaugų apimtys. Kuo daugiau valandų buvo skiriama jaunuolių socialiniams įgūdžiams lavinti ir kompetencijoms ugdyti, tuo dažniau jie pasiekė projekto rezultatus.
Kalbėdama apie darbo su NEET plėtrą, projekto „JUDAM“ metodininkė J. Žuromskaja pažymėjo, kad perimant projekto patirtį, paslaugų tęstinumas bus vykdomas plėtojant jaunimo praktikių įgūdžių ugdymo priemonę, taip pat vykdant paslaugų jauniems žmonėms teikimą „vieno langelio principu“ ir jaunimo darbuotojų kvalifikacijos kėlimo bei pripažinimo sistemos plėtrą.
Komisijos pirmininkas Virgilijus Alekna, tel. (8 5) 239 6698
Parengė
Seimo kanceliarijos patarėja
Jurgita Petniūnaitė, tel. (8 5) 239 6177
Jolanta Anskaitienė